
\section{Официалният архив}


Нека като за начало да хвърлим малко светлина (ама това наистина е
много набързо) към неговата структура. Не е важно колко е актуална
информацията в тази таблица (а тя не е, и едва ли има смисъл да е),
важното е да се види структурата (за да не бъркаме понятията;-), която
хич не е сложна и е логична (разгладейте някой официален Debian mirror
за справка).


Забележка: Понеже таблицата е стара, имайте предвид, че сегашният
stable е Woody, а не Potato.  Също така сегашният testing е Sarge, а
не Woody. Unstable винаги ще си е Sid. (виж малко по-надолу)

\begin{center}

\begin{tabular}{|p{0.7in}|p{2.2in}|p{2.2in}|p{2.2in}|}

\hline  \textbf{Origin} & Debian & Debian & Debian \\

\hline  \textbf{Label}  & Debian & Debian & Debian \\

\hline  \textbf{Suite}  & Stable & Testing & Unstable \\

\hline  \textbf{Codename} & Potato & Woody & Sid \\

\hline  \textbf{Components} & main, contrib, non-free & main, contrib, non-free & main, contrib, non-free \\

\hline  \textbf{Arch} & alpha, arm, i386, m68k, powerpc, sparc & alpha, arm, i386, m68k,
powerpc, sparc, sparc64, ia64, hppa {\ldots} & alpha, arm, i386, m68k, powerpc, sparc,
sparc64, ia64, mips, mips64 {\ldots} hurd-i386 {\ldots} \\

\hline  \textbf{Date} & Mon, 16 Apr 2001 & Tue, 04 Sep 2001 & Tue, 04 Sep 2001 \\

\hline  \textbf{Description} 
        & 
	Debian 2.2r3 
	Released 16 Apr 2001 (обновява се само за 
	security и point releases, т.е.\ revisions) 
        & 
        Not Released (release-ва се директно от Testing, 
        евентуално след известен период на freeze, след 
	решаване на всички Release Critical Bugs) 
        & 
        Not Released (не се release-ва директно от 
        Unstable, тук се правят разни по-сериозни package 
        transitions и подобни. Всичко минава първо от тук) \\

\hline  \textbf{Version} &   2.2r3  &    -     &     -    \\

\hline  \textbf{md5sum}  & {\ldots} & {\ldots} & {\ldots} \\
\hline

\end{tabular}

\end{center}
        
\begin{itemize}
  
\item \textbf{Stable}, \textbf{Testing} и \textbf{Unstable} са ясни за
  какво са{\ldots} Софтуерът (\texttt{.deb} файловете, както и сорсовете)
  влиза в \hlink{http://incoming.debian.org}{http://incoming.debian.org}, след това в Unstable,
  после в Testing и оттам --- в Stable (има и
  \hlink{\texttt{project/experimental}}{ftp://ftp.debian.org/debian/project/experimental},
  който е non-automatic, но това е за по-опасни експерименти). На тези
  Suites се присвояват кодови имена, като Unstable винаги остава с
  името Sid, другите се променят. Към момента Stable е Woody, Testing
  е Sarge, и Unstable винаги е Sid.  (Ха да видим дали ще откриете на
  някой \hlink{Debian mirror}{http://www.debian.org/mirror/} къде се
  намират съответните binary \& source packages \& lists files.)
  Официалния release е Stable, като освен кодово име, което е имал до
  сега, му се присвоява версия (2.1, 2.2, 3.0 и т.н.) и по-късно се
  правят само т.н. point releases на този release, или това са
  revisions (r1, r2, r3 и т.н{\ldots}) оттук идва и пълното име,
  например Potato 2.2r3 и т.н.  Като се издаде нов release, старият
  заминава в \hlink{http://archive.debian.org}{http://archive.debian.org}, като се поддържа и
  още известно време (разбирай security updates, и т.н.).
 
\item \textbf{Arch} --- освен binary builds за съответните архитектури
  се предоставят и sources, които са архитектурно независими разбира
  се.  Естествено, съответните binary packages (\texttt{.deb}
  файловете) се получават от тези source packages на \hlink{машините
    на проекта}{http://db.debian.org/machines.cgi} ---
  Debian autobuild system \hlink{http://buildd.debian.org}{http://buildd.debian.org}, 
  \hlink{http://www.buildd.net}{http://www.buildd.net} като потребителят също може да
  направи build от debian source packages. Съществуват и архитектурно
  зависими или архитектурно специфични packages, съдържащи програми,
  които са създадени специално за дадена архитектура и които са
  безпредметни за други: като \texttt{cpuid} специално и само за i386
  (x86), \texttt{aboot} за Alpha и т.н.  Каква част от пакетите имат
  build за всяка архитектура, може да видите на
  \hlink{http://buildd.debian.org/stats/}{http://buildd.debian.org/stats/}. Интересно би било да погледнете и 
  \textbf{The Common Debian Build System} намираща се на: 
  \hlink{http://build-common.alioth.debian.org/}{http://build-common.alioth.debian.org/} и 
  \hlink{http://alioth.debian.org/projects/build-common/}{http://alioth.debian.org/projects/build-common/}.
         
\item \textbf{hurd-i386} --- \hlink{The
    Hurd}{http://www.gnu.org/software/hurd/hurd.html} е набор от
  сървърски програми, които работят върху микроядрото
  \hlink{GnuMach}{http://www.gnu.org/software/hurd/gnumach.html} (поне
  за сега само върху това микроядро и само на x86) и които
  реализират драйвер на файлова система, мрежови протоколи и всякакви
  други способности, които се срещат в стандартните монолитни Unix
  ядра. Усилено се говори (ъ-ъ, работи) по използванете на микроядрото
  \hlink{L4Ka::Pistachio}{http://l4ka.org/projects/pistachio/}, което
  чувствително ще подобри бързодействието на The Hurd. Още информация 
  по-въпроса можете да намерите на:
  \begin{itemize}
  \item \hlink{GNU Project}{http://www.gnu.org/}
  \item \hlink{Linux and GNU}{http://www.gnu.org/gnu/linux-and-gnu.html}
  \item \hlink{GNU Hurd fans}{http://hurd.gnufans.org/}
  \item \hlink{И естествено българското участие в лицето на Оги
  Кулев}{http://debian.fmi.uni-sofia.bg/\textasciitilde ogi/hurd/ext3fs/}
  \end{itemize}

\item Към момента единственото ядро, с което се правят издания
  (releases) на Debian, е \hlink{Linux}{http://www.kernel.org}, т.е.
  това е Debian GNU/Linux, с това ядро се поддържат и сървърите на
  проекта, които хич не са едни от най-разтоварените на света, но се
  работи и по портиране на дистрибуцията към \hlink{The
    Hurd}{http://www.gnu.org/software/hurd/hurd.html}, който за сега
  стои само в Sid, работещ върху микроядро
  \hlink{GnuMach}{http://www.gnu.org/software/hurd/gnumach.html}, при
  което се получава \hlink{Debian
    GNU/Hurd}{http://www.debian.org/ports/hurd/}.

  
  Следват евентуално и монолитните *BSD ядра, при което се получават
  \hlink{Debian GNU/NetBSD}{http://www.debian.org/ports/netbsd/},
  \hlink{Debian GNU/FreeBSD}{http://www.debian.org/ports/freebsd/},
  Debian GNU/OpenBSD (но последното като че ли е \hlink{временно
    изоставено}{http://lists.debian.org/debian-bsd/2002/debian-bsd-200210/msg00063.html})
  за евентуално няколко хардуерни архитектури. Всъщност погледнете и
  \hlink{Debian on the Go}{http://www.debian.org/misc/laptops/}
  (laptops) и \hlink{Debian
    Beowulf}{http://www.debian.org/ports/beowulf/} (MPI clusters).

\end{itemize}
         
\subsection{Поддръжка}


Както се досещатe, това, което идва от официалния архив, идва директно
и се поддържа от проекта Debian и може да бъде намерено по официалните
огледални хостове.  За този софтуер, освен че се поддържат builds за
всички архитектури, поддържани от проекта, се възползва и от:
\hlink{Bug Tracking System}{http://bugs.debian.org}, \hlink{Package
  Tracking System}{http://packages.qa.debian.org}, отчитат се
\hlink{Release Critical
  Bugs}{http://bugs.debian.org/release-critical/} и \hlink{Quality
  Assurance}{http://qa.debian.org} за
\hlink{Base}{http://base.debian.net} и
\hlink{Standard}{http://standard.debian.net} и т.н.
         
\section{Неофициалните архиви} 

Неофицалните архиви се поддържат от любители от цял свят, като в
подобни начинания могат да участват и официални debian maintainers
дори for fun \& tests.  Структурата на подобни неофициални архиви може
да наподобява тази на официалния архив напълно или частично.  Т.е. в
най-простия случай може да е една директория с насипани вътре debian
binary \& source packages заедно с list files, че дори и само binary
packages (но това би било нарушение на GPL например, ако софтуера е
GPL'ed).  Ето например \hlink{http://www.apt-get.org}{http://www.apt-get.org} е един
източник, където се събират (и проверяват) подобни неофициални
източници.  Подобни неофициални архиви могат и да се поддържат от
проекти като \hlink{KDE}{http://www.kde.org},
\hlink{Mozilla}{http://www.mozilla.org} и много други.  Имайте
предвид, обаче, че на подобни неофициални архиви обикновено се
поддържат пакети само за x86 (i386) архитектурата, няма я официалната
поддръжка на \hlink{Bug Tracking System}{http://bugs.debian.org},
\hlink{Package Tracking System}{http://packages.qa.debian.org},
електронен подпис на официалния debian maintainer в debian source
package, дори може да няма и md5sum на файловете и т.н..  Така че вие
си решавате кое да ползвате и по колко ;-).
         

